Cinema+bèl.lic

__S'ha utilitzat el verd per destacar les errades ortogràfiques i de format, El vermell per errades de contingut i el blau per destacar què hi sobra.__
http://codigosvisuales09.blogspot.com/ Text copiat **Gènere:**  Drama bèl·lic **Característiques**

Gènere cinematogràfic on s'hi tracten fets èpics reals o ficticis en el camp de batalla. Aquestes pel·lícules es poden subclassificar en: Guerra del Segle XX (Com el cas d'Apocalypse Now), Cinema Èpic i a Cinema ambientat en l'època Romana.

__1. Cinema de Guerres del Segle XX__

Aquestes pel·lícules es desenvolupen a partir de la Primera Guerra Mundial fins els nostres temps. Aquestes es caracteritzen pels protagonistes provinents d'un dels estats conflictius del segle XX (Alemanya, Anglaterra i Estats Units), impulsats per les ideologies, nacionalisme, la defensa del territori i la destrucció dels enemics. Aquest cinema també té altres petites branques com el drama bèl·lic, les aventures bèl·liques, la comèdia bèl·lica...

__2. Cinema Èpic__

Aquest gènera es mou en un món heroic, on els combats són diaris. Hi predomina molt l'acció i la descripció narrativa.

__3. Cinema de Romans__

Gènera de drames, aventures i èpic, que s'identifica fàcilment per la seva ambientació grecoromana. També hi influeixen histories Bíbliques, relats d'herois i animls mitològics.

= =
 * __Anàlisi __**


 * __-Situació histórica __

Tot i que està basada en  //El Cor de les Tenebres (Heart of Darkness),// una novel·la escrita per Joseph Conrad ambientada a finals de segle XIX a l'Àfrica, Apocalypse Now tracta de l'i nvasió dels Estats Units a Vietnam entre els mitjans dels anys 50 i mitjans dels 60.

El Cor de les Tenebres es centra en la historia de Marlow, un mariner que va realitzar un viatge remuntant el riu Congo, per trobar a Kurtz, el cap d'una exploració viori. Quan Marlow arriba fins a Kurtz, descobreix que s'ha converit en una especia de Déu per els indígenes, però ha caigut en la bogeria. Finalment, Marlow i els seus companys, aconsegueixen pujar a Kurtz en el seu vaixell de vapor, amb el qual havien remuntat el riu, però Kurtz mort durant el transcurs del viatge malalt. Al llarg de la novel·la, el lector pot viure com els colons europeus actuen de forma inhumana sobre els natius africans, les c onseqüències de les malaties, entre d'altres.

Redacció inconnexa
 * ====== __-Director __ ======

Francis Ford Coppola naixé a Detroit el 7 d’abril de 1939. Fill del c op ositor i director d’orquesta Carmine Coppola i fill de la famosa actriu italiana Fennino Coppola. Va ingressar a la Universitat de Hofstra on estudià arts dematriques i més tard també estudià arts Teatrals a la Universitat de California (UCLA). Va començar la seva carrera com a director i guionista amb Dementina 13, una p elí cula de terror. Al llarg de la seva carrera ha fet més d'una vintena de pel·lícules, amb algunes amb molt bones crítiques. Una de les quals Apocalypse Now ( 1979).

__ Películes Drigiders per Francis Ford Coppola:__

[|Dementina 13] [|You’re a Big Boy Now] [|El Valle del Arco Iris] [|The Rain People] [|El Padrino] [|Apocalypse Now] [|El Padrino II] [|One From the Heart] [|Hammett] [|The Outsiders] [|Cotton Club] [|Peggy Sue Got Married] [|Tucker] [|Life Without Zoe] [|Rumble Fish] [|El Padrino III] [|Dràcula] [|Jack] [|The Rainmaker] [|Apocalypse Now Redux] [|Youth With Youth] [|Tetro] [|New York Stories]


 * __-Tema __

La pel·lícula ens mostra de com vivien els soldats americans a Vietnam, com la bogeria i el descontrol s'apoderava d'ells a poc a poc i també podem veure com eren valorats els vietnamites per els americans.


 * __-Argument __

Redacció inconnexa. Extensió excessiva. Text no justificat. No té sentit la introducció de part del monòleg del protagonista.

El film comença amb el capità Benjamin L. Willard a Ho Chi Minh, en aquell moment coneguda com a Saigon. Willard ja ha complert alguns períodes a Vietnam en els que s'ha separat de la seva muller i ara té problemes per suportar el pensament de que li depararia el futur. S'amaga dels records i les pertorbacions de la guerra dins d'un estat d’inconsciència causat per l'alcohol i altres drogues. Estirat sobre el llit i contemplant el moviment del ventilador Willard ens explica: Saigon, merda! Encara soc només a Saigon. Sempre penso que despertaré a la jungla. Quan vaig ser a casa després del meu primer període va ser pitjor. Em despertava i no hi havia res. Gairebé no deia cap cosa a la meva dona, fins que li vaig contestar sí al divorci. Quan era aquí volia se allà. Quan era allà, només podia pensar en estar altre cop a la jungla. Soc aquí des de fa una setmana. Espero una missió...debilitant-me. Cada minut que passo en aquesta habitació, em debilito. Y cada minut que Charlie s'exercita a la selva, es va fent més fort. Cadascú obtén el que desitja. Jo volia una missió... i pels meus pecats, me'n donaren una. Me la portaren com servei a una habitació d'hotel. Era una missió... una elecció real. I un cop va acabar mai més en vaig voler un altr e.

La policia militar el porta amb un grup d'oficials d’intel·ligència, el quals li fan sentir unes excèntriques gravacions realitzades per el general Kurtz, un condecorat i un heroi de guerra que ha perdut el seny i no respon ordres. Llavors li encomanen la tasca secreta de eliminar l'enfollit general, per fer-ho haurà de remuntar el riu Nung amb una llanxa de la patrulla fluvial fins més amunt de la frontera de Camboya acompanyat per una tripulació de joves mariners. Un cop trobi el seu objectiu haurà de integrar-se dins la seva comunitat d'adoradors i servidors per finalment aconseguir acabar amb la seva vida.

El límit d'errors ortogràfics està superat amb escreix.
Durant el camí Willard estudia el dossier sobre Kurtz que li han entregat n o pot entendre quins motius tenen per voler la seva mort, ja que el seu historial és impol·lut. Poc després es troben amb el tinent coronel Bill Kilgore, un fanàtic, batallador, gairebé llunàtic. En un primer moment aquest es nega a escoltar-los fins la boca (típic error de qui utilitza un text anglès passat pel traductor. Aquí ho delata una tosca traducció de //mouth)// del riu fins que un dels companys de Willard, Lance, conegut com a bon surfista, comenta que es un lloc increïble per al surf. Un cop sent això Kilgore es convenç a si mateix de conquistar el poble de la boca del riu dient “Charlie no fa surf!” A continuació podem veure la silueta de munts d’helicòpters retallats sobre l’impressionant cel de l’alba. El que segueix son els helicòpters aproximant-se a un llogaret pacífic mentre sentim //La Cabalgata de les Valquiries//s de Wagner. La música segueix mentre els dos bàndols preparen les seves armes.(no s'entèn)

media type="youtube" key="ViEz3BdcDTU" width="425" height="350" align="center"

Un cop assegurada la zona els helicòpters aterren i Kilgore comenta amb Lace les bones onades de la platja. Willard qüestiona la decisió de Kilgore de fer anar uns quants dels seus homes a provar les onades. Però Kilgore assegura que és segur fer surf i es treu la camiseta per donar exemple. Algunes explosions van a parar prop dels homes que ja son dins el mar i Kilgore sol·licita un atac aeri sobre els arbres. Després de veure com s'encén un bon tros de jungla, veiem a Kigore fent un malaltís discurs sobre el napalm. Apartir d'aquest punt comença realment el viatge riu amunt. El Chef, un dels tripulants, que realment era cuiner, demana permís per baixar i buscar mangos. Willard accepta i s'ofereix per acompanyar-lo. Avancen per l'espessa jungla, sempre en guàrdia per un atac de l'enemic, però qui els fa córrer tant com poden no és ni més ni menys que un tigre. Un cop a la llanxa juren que no baixaran més a terra fins el seu destí. Així troben igual que el mar, sense poder desembarcar. El camí continua i Willard va descobrir poc a poc l'historia de Kurtz, fins que arriben a una base on compren tot tipus de provisions i combustible. Els sergent encarregat d'aquests inicia una disputa perquè Willard ha de omplir un fu rmulari on ha de figurar la seva destinació, que és secreta. Finalment envadint la baralla, els entrega gratuïtament unes entrades per el "show" de la nit. El "show" es tracta d'unes models de revista ballant en un gran escenari al ritme de Suize Q. La gent es descontrola i salta a l'escenari, per el que al final les noies han d'escapar-se amb un helicòpter. Seguixen la seva ruta i mentres Willard descobreix que Kurtz va investigar i assassinar a quatre agents dobles vietnamites, la resta de la tripulació s'ho passa bé escoltant Satisfaction dels Rolloing Stones. Es troben una petita embarcació i mentre un dels tripulants l'aborda per investigar uns altres apunten amb les ametralladores per si de cas. Quan el que es troba a l'altre vaixell es disposa a examinar un petit recipient una nena va corrents cap a ell, els de les ametralladores, esperant el pitjor, disparen a discreció, eliminant a tothom menys al seu company. Un cop s'aturen, el que volia revisar el recipient, treu de dins d'aquest, un cadell de gos i es deixa caure plorant amb impotència. Veuen que queda una supervivent, que està molt mal ferida, la volen pujar a bord, però Willard, amb completa sang freda, li dispara, per així no retardar més la missió. Lace, es posa el cadell dins la camisa. Falta un gran tros de película per comentar. Els francesos, les dones ...  Així arriben a l’última base militar avants de la frontera de Cambo y a, soldats neden cap a la llanxa pregant que els duguin a casa encara que ells es dirigeixen en direcció contraria on li expliquen a Willard que fa uns mesos un home va rebre el mateix encàrrec que ell i creuen que s’ha unit a la causa del coronel Kurtz. Altre cop al riu veiem com llegeixen cartes quan, de sobte, una pluja de fletxes els cau al damunt i un dels tripulants, un jove negre, mor mentre sentim una gravació que la seva mare li ha enviat. Continuen el viatge i passen prop de un avió de guerra derivat. Willart sent que Kurtz no es troba gaire lluny. Un altre atac els sorprèn des de la costa i el cap del vaixell mor travessat per una llança. Segueixen endinsant-se en la jungla i Willard es desfà de tota la informació que té de Kurtz. De sobte, uns natius amb canoes semblen estar esperant-los. La llanxa avança poc a poc dins en el territori que estan custodiant. Anem veient tot tipus de cadàvers mutilats com elements més del paisatge. Arriben al campament d’aquest ex e rcit en una espècie de port on un reporter gràfic els rep i explica a Willard la majestuositat de Kurtz l’efecte que ha exercit sobre ell i molts altres. Assegura que el coronel no est a boig una vegada darrere un altre mentre que el capità Willard contempla els caps clavats en piques.

Willard deixà al Chef dins la llanxa pensa que si es viu es perquè Kurtz el vol viu. Entra dins una edificació on es troba a Kurtz dins la penombra. A partir d’aquí comença una conversació entre ells dos en la que la bondat i la maldat queden marcades per la claror i foscor dels rostres. Al matí següent veiem a Willard dins una gàbia de canyes. El fotògraf li d o na de veure mentre li pregunta quins motius té per voler assassinar un geni. I li explica que té plans per e ll. Seguint les ordres del capità Willard el Chef prova de demanar un atac aeri sobre la base de Kurtz ja que ja han passat més de 8 hores des de que va marxar. En la següent escena veiem a Kurtz amb la cara pintada acostar-se a Willard, que està lligat a un arbre, i llençar-li el cap de el C hef sobre les cames. Willard és alliberat i poc després veiemun alt re conversa en la penombra en la que Kurtz intenta donar explicacions i dona a entendre que coneix les intencions de Willard però que vol que les porti a terme. Els na t ius preparen un ritual i Willard torna a la llanxa mentres pensa en que tothom vol que ell mati a Kurtz, però ningú més que ell, creu sentir-lo, esperant que posi fi als seus dolors. Abandona la llanxa i es dirigeix al vell temple budista on Kurtz s’ha establert. Willard surt de l’aigua amb un matxet i posa fi a la vida de Kurtz mentre, com al principi, es sent // The End // de The Doors. Abants de morir Kurtz es limita a repetir “L’horror. L’horror.” Willard, caminant entre els na t ius que abaixen les armes i l’observen amb temor. Willard agafa a Lance, l’últim company que li queda, que es troba perdut entre la multitud, i el condueix a la llanxa. S’en tornen pel riu entre la pluja i mentre veiem la cara d’un ídol de pedra i la cara de Willard, sentim les ultimes paraules de Kurtz “L’horror. L’horror”.


 * __-Actors i personatges __

[|Marlon Brando] - Coronel Walter E. Kurtz

media type="youtube" key="Apqi_djtMaw" width="425" height="350" align="center"

[|Martin Sheen] - Capità Benjamin L. Williard

media type="youtube" key="FjixlIGUNn4" width="425" height="350" align="center"

[|Robert Duvall] - Tinent Coronel Bill Kilgore

media type="youtube" key="68GWr4efO0A" width="425" height="350" align="center"

S'hauria d'haver marcat el significat d'aquest tres personatges. La pujada cap a l'horror va in crecendo, com els seus càrrecs militars. No estan descrits ni explicats.

media type="youtube" key="Tt0xxAMTp8M" width="425" height="350" align="center"
 * __Trailers__**

= = __**LLiçó moral**__

La pel·lícula ens mostra la guerra del Vietnam des del punt de vista del Capità Benjamin L. Willard i més endevant ens mostra el punt de vista, lleugerament pertorvat, (però en cap cas desencaminat) del Coronel Walter E. Kurtz. Durant el transcurs de la pel·lícula, podem viure de primera mà el descontrol i el desgast psicològic que provocà la guerra del Vietnam en els soldats participants i implicats. El principi de la pel·lícula ja demostra que no hi ha esperança, un bombardeig a la selva en el que les helix dels helicòpters es confonen amb un ventilador mentre veiem la cara del Capità Willard, tot això acompanyat de Jim Morrison cantant la mítica //The End.// Una cançó que ja comença dient que es el final de tot el que té sentit, de tot el que es sosté. (Error: la cançó no diu això. Revisar la lletra) Capità es sent despatriat ja des de l'inici del film. Un cop li encomanen la missió es dirigueix riu amunt en busca de Kurtz. El riu és el camí, que en aquest cas, fins la veritat i aquesta adu la bogeria (Quina és la veritat?) De mica en mica les persones, els seus actes i la selva en si mateix, el van atormentant i poc a poc es va adonant que està patint la mateixa transformació que l'objectiu que ha d'assessinar. Quan troba a Kurtz aquest ja coneix les seves intencions, tot i així les porta a terme però no per obligació sino per que es compadeix d'ell. Quina és la lliçó moral? Això és argument.




 * __Gènere:__** Drama, romantica, bèl·lica

__**Característiques:**__

La història és principalment un Drama Romàntic, el qual transcorre sobre d'un conflicte bèlic (la Segona Guerra Mundial i de la invasió de París, per els Alemanys).

**__Anàlizi__**

__·Situació Històrica:__

La història passa durant el transcurs de la Segona Guerra Mundial, a la ciutat marroquina Casablanca, aleshores controlada per el Govern Vichy (1940-1944). Quin és el govern de Vichy? Victor Laszlo, un dels protagonistes, representa un dels líders de la Resistència Francesa, els quals lluitaven contra el Govern Vinchy i l'ocupació nazi de França. Laszlo és un personatge secundari.

__·Director__

Mano Kertez Karminer, més conegut com a Michael Curtiz, va néixer el 24 de desembre del 1886 a Budapest i morí a Hollywood el 10 d’abril de 1962. Quan va tenir 21 anys, marxà a treballar en un circ, més tard va formar la “Real Academia de Arte y Teatro” i el 1912 va començar a treballar com a director i actor al cinema d’Hungria, amb el nom de Mihálay Kertéz. Al final de la Priemra Guerra Mundial, es traslladà a Austria, allí feu 40 pel·lícules i el 1926 a Hllywood, va fer 58 llarg metratges muts més. Finalment morí als Estats Units el 1962, on va fer les seves millors pel·lícules, com per exemple; J immy the Gent, El Capità Blood, Casa Blanca, etc.

__·Obres__

· La Mariposa de Oro ·El Arca de Noé ·Bajo la Luna de Texas ·El Ídolo ·¿Hay Mujeres así? ·Esclavos de la Tierra ·20.000 Años en Sing Sing ·Jimmy the Gent ·Los crímenes del museo ·Matando en la sombra ·Hembra ·El Agente Británico ·Casino de París ·Infierno Negro ·La que apostó su amor ·El Capitán Blood ·Los muertos Andan ·El Caballero Adverse ·La Carga de la Brigada Ligera ·La mujer marcada ·El Heredero Perfecto ·En Busca de Oro ·Robí de los Bosques ·Ángeles con Caras Sucias ·Dodge, Ciudad sin Ley ·La Vida Privada de Elizabeth y Essex ·Oro, Amor y Sangre ·El Halcón del Mar ·Camino de Santa Fe ·El Lobo de Mar ·Bombareros en Picado ·Yanqui Dandy ·Casa Blanca ·Misión en Moscú ·Pasaje para Marsella ·Alma en Suplicio ·Noche y día ·Vivir con Papá ·Flamingo Road ·Música en el Alma ·El Rey del Tabaco ·La Fuerda de las Armas ·El Hombre de Bronce ·Un Conflicto en Cada Esquina ·El Muchacho de Oklahoma ·Sinuhé, el egipcio ·Navidades Blancas · No Somos Ángeles ·El Barrio Contra Mí ·El Rebelde Orgulloso · Las Aventuras de Huckleberry Finn · Escándalo en la Corte ·Francisco de Asís · Los Comancheros

Aquest llistat és innecessari. Cal destacar algunes de les seves obres més importants i,sobretot, quines característiques té com a director i per què ha passat a la història del cinema.

__·Tema__ Això no és el tema. El tema és una línia.

El llarg metrage parla de la situació en que vivien moltes persones a Casablanca, les quals havien fugit de la França ocupada per anar a la França no ocupada i que ara havien de pagar molts diners, per aconseguir uns salconduits,per a migrar a Lisboa i després a Amèrica, per així trobar-hi una vida millor. També tranca el tema de l'amor, on Rick Blaine, ajuda a Victor Laszlo a fugir de Casablanca, per el bé de Ilsa Lund.

__·Argument__

La pel·ícula es desenvolupa durant la Segona Guerra Mundial, a Casablanca. Aquest territori servia de pas per a la gent que intentava anar a Lisboa, per a continuació anar a Amèrica a trobar un futur millor. Dos correus alemanys són assassinats i els h i roben els salconduits que portaven. Un dia, a Rick's, un dels cafès més importants de Casablanca, propietat d'un deps protagonites (Rick Blaine), hi pareix Ugarte, que li demana a Rick que li guardi dos salconduits, més endavant, Urgarte, és arrestat. Pocs dies després arri v en al café Victor Lazlo, acompanyat per a la seva esposa Ilsa Lud, els quals buscaven a Ugarte, que després de ser arrestat, havia sigut assassinat. Anteriorment, Rick, durant la seva estància a París, Ilsa havia sigut la seva parella. Després de que els Alemanys anunciessin que París seria envaïda, Rick i Ilsa, decidiren fugir, juntament amb Sam (un pianista negre,(una aportació innecessària) amic d'en Rick), però quan Rick anà a l'estació per marxar de França, Ilsa no es presentà, deixant-li una carta comunicat-li que no aniria amb ell. En el cafè, sorgeix novament un amor entre Rick i Ilsa. El Capità Renault, cap de policia, tenia com a missió envitar la sortida de Laszlo de Casablanca.

La nit següent de coneixes, Lazlo sospita que Rick té els salconduits i s'entrevistà amb ell, però Rick es negà a donar-li els salconduits i li digué que si volia saber el perquè de la seva resposta, que li preguntés a la seva esposa. La conversació es veié interrom pi da, quan un grup d'oficials nazis, comencen a cantar "Die Wach am Rhein", l'himne patriòtic de l'Alemanya Nazi, Laszlo, indignat, demana als músics del cafè que toquin "La Marsella", l'himne Francès i tot el cafè se'ls hi uneix, així sobreposant-se sobre les veus dels oficials nazis i obligant-los a deixar de cantar. Strasser, el major alemany, enfadat, fa tancar el café, posat com excusa que llí s'hi jugava il·legalment (tot hi que era veritat). Redacció amb importants castellanismes sintàctics.

Aquella nit Ilsa, es presentà al cafè per demanar-li els salconduits, a l negar-se, Ilsa l 'amaneçà amb una pistola, però incapa´ de disparar, li explicà que encara l'estimava i li digué que quan es va enamora d'ell a París, es pensava que el seu marit havia sigut assassinat al camp de concentració nazi, però al saber que havia fugit, el va deixar, per anar-se'n amb el seu marit. Al sber el motiu, Rick canvià d'actitud. De sobte arriba Laszlo al cafè i li diu a Rick que s'havia donat compte que passava alguna cosa entre ell i Ilsa, i els intentà provocar perquè ells dos marxessin junts cap a Lisboa. De sobte el capità Renault intervingué en la coversació i arrestà a Laszlo, però Rick, apuntant-lo amb una pistola s'hi interposà i obligà al capità a firmar els salconduits i a permetre que Laszlo i Ilsa marxessin.

A continuació, Ilsa i Lazlo pugen a l'avió i quan aquest ja despagava, arrivà el Major Strasse (no s'ha dit mai qui és), el qual intentà evitar-ho, però Rick el disparà i Strasse caigué mort. Finalment Renault protegeix a Rick de que el detinguin i li recomana que marxi de Casablanca, i la película s'acaba amb l'escena de Rick i Renault caminant junts i amb la frase << Louis, presiento que este es el comienzo de una hermosa amistad>>. Per què està en castellà?

media type="youtube" key="qgfCkbRfOts" width="425" height="350" align="center"


 * __Actors i Personatges__**

[|Humphrey Bogart] - Rick Blaine



[|Ingrid Bergman] - Ilsa Lund



[|Paul Henreid] - Victor Laszlo

Caldria explicar alguna cosa d'aquests personatges.


 * __Trailer__**

media type="youtube" key="EJvlGh_FgcI" width="425" height="350" align="center"

Casablanca ens parla de l'amor, de que no sempre podem obtenir el que desitgem. Al final, quan Rick persuadeix a Ilsa per pujar a l'avió està renunciant a tot all ó que estima. Però ho fa perquè tan t gran es l'amor envers a ella que li desitja millor, encara que això la separi del seu costat. Es resigna a perdre-la per proporcionar-li una vida millor i per aconseguir aquest objectiu està disposat a perdre la seva llibertat.
 * __Licó moral__**

Puntuació incorrecta.